Реплікаційна криза у психології: причини, наслідки, способи подолання - Гуляс, Інеса (Психологія і суспільство, 2026)
Статтю присвячено проблемі реплікаційної кризи у психології як багаторівневому явищу, що охоплює технічні, інституційні та епістемологічні фактори. Аргументовано, що епістемологічні обмеження психологічного пізнання, контекстуальна залежність ефектів і неоднорідність дослідницьких практик формують складну систему причин, що ускладнює стабільне відтворення результатів. Розкрито ключові методологічні проблеми, зокрема статистичну недостатність, сумнівну прозорість досліджень та потребу в системних академічних змінах. Описано сучасні підходи до підвищення надійності емпіричних результатів, такі як збільшення потужності вибірок, стандартизація процедур, передреєстрація досліджень і відкритий доступ до даних, що зменшують вплив «дослідницьких ступенів свободи» та хибних позитивних висновків. Сконструйовано багаторівневу модель інтеграції методологічних, інституційних та епістемологічних рівнів, яка дозволяє виділити техніко-методичний, інституційно-нормативний та епістемологічний підходи як взаємодоповнювальні. Висвітлено принципи концептуального моделювання, що унеобхіднюють розвиток рефлексивної позиції дослідника, досягнення методологічної строгості та підтримки відкритих форм наукового практикування. Підкреслено, що інтеграція різних рівнів і підходів формує системну основу для підвищення надійності психологічного знання, стимулює критичну рефлексію та забезпечує стійкий розвиток науки. Воднораз аргументовано, що наукова культура, яка визнає цінність реплікацій і негативних результатів, а також утверджує відкритість даних і методів, є фундаментом стабільного розвитку психологічної науки в умовах сучасних викликів. Запропоновані підходи можуть слугувати підґрунтям для подальших досліджень щодо розробки інструментів, які враховують контекстуальність і динамічність психічних ефектів, а також для вдосконалення методологічної миследіяльності та існуючої інституційної практики психологічних досліджень.The article is dedicated to the issue of the replication crisis in psychology as a multilevel phenomenon encompassing technical, institutional, and epistemological factors. It is argued that the epistemological limitations of psychological cognition, the contextual dependence of effects, and the heterogeneity of research practices form a complex system of causes, which complicates the stable reproducibility of results. Key methodological problems are highlighted, including insufficient statistical power, questionable transparency of research, and the need for systemic academic changes. Contemporary approaches to enhancing the reliability of empirical findings are described, such as increasing sample sizes, standardizing procedures, preregistration of studies, and open access to data, which reduce the influence of «researcher degrees of freedom» and false-positive results. A multilevel model integrating methodological, institutional, and epistemological levels is constructed, allowing the identification of technical-methodological, institutional-normative, and epistemological approaches as mutually complementary. The principles of conceptual modeling are outlined, which necessitate the development of a researcher’s reflective stance, methodological rigor, and support for open forms of scientific practising. It is emphasized that the integration of different levels and approaches forms a systemic foundation for enhancing the reliability of psychological knowledge, fosters critical reflection, and supports the sustainable development of science. The article argues that a scientific culture that recognizes the value of replications and negative results, and promotes openness in data and methods, constitutes a cornerstone for the stable advancement of psychological science amid contemporary challenges. The proposed approaches may serve as a basis for further research on developing tools that account for the contextuality and dynamism of psychological effects, as well as for improving methodological thought-activity and existing institutional practices in psychological research.